Endokrina systemet
Det endokrina systemet omfattar de organ i kroppen som producerar hormoner. Det hjälper till att reglera ämnesomsättningen, tillväxten och utvecklingen, vävnadsfunktionen och spelar också en roll för humöret. Det medicinska område som behandlar störningar i de endokrina körtlarna är endokrinologi.
Inom fysiologin är det endokrina systemet ett system av körtlar som var och en av dem utsöndrar en typ av hormon direkt i blodet för att reglera kroppen.
Det endokrina systemet skiljer sig från det exokrina systemet, som utsöndrar sina kemikalier genom kanaler. Det endokrina systemet är ett informationssignalsystem i likhet med nervsystemet, men dess effekter och mekanism är annorlunda.
Det endokrina systemets effekter börjar långsamt och är långvariga. Nervsystemet skickar information snabbt och reaktionerna är i allmänhet kortvariga. Hormoner är komplexa kemikalier som frigörs från endokrin vävnad till blodomloppet där de färdas till målvävnader och utlöser en reaktion.
Endokrina körtlar kännetecknas i allmänhet av att de inte har några kanaler, att de har en god blodtillförsel och att de vanligtvis har vakuoler eller granuler i cellerna som lagrar hormonerna.
![Större endokrina körtlar. (Manlig till vänster, kvinnlig till höger.) 1. Tallkottkörteln 2. Hypofysen 3. Sköldkörteln 4. Thymus 5. Binjuren 6. Bukspottkörteln 7. Äggstocken 8. Testiklar](https://alegsaonline.com/image/Illu_endocrine_system.png)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Större endokrina körtlar. (Manlig till vänster, kvinnlig till höger.) 1. Tallkottkörteln 2. Hypofysen 3. Sköldkörteln 4. Thymus 5. Binjuren 6. Bukspottkörteln 7. Äggstocken 8. Testiklar
Endokrina körtlar och de hormoner de utsöndrar
Centrala nervsystemet
- Hypotalamus producerar
- Thyrotropinfrisättande hormon (TRH) Parvocellulära neurosekretoriska neuroner
- Gonadotropinfrisättande hormon (GnRH) Neuroendocina celler i det preoptiska området
- Tillväxthormonfrisättande hormon (GHRH) Neuroendokrina neuronerna i den arkuta kärnan
- Kortikotropinfrisättande hormon (CRH) Parvocellulära neurosekretoriska neuroner
- Vasopressin Parvocellulära neurosekretoriska neuroner
- Somatostatin (SS; även GHIH, tillväxthormon-hämmande hormon) Neuroendokrina celler i den periventrikulära kärnan.
- Prolaktinhämmande hormon eller PIH eller Dopamin (DA) Dopaminneuroner i den bågformiga kärnan
- Prolaktinfrisättande hormon
- Tallkottkörteln producerar
- Melatonin (huvudsakligen) Pinealocyter
- Hypofysen (hypofysen) producerar
- Främre hypofysloben (adenohypofysen)
- Tillväxthormon (GH) Somatotropes
- Prolaktin (PRL) Laktotropier
- Adrenokortikotropt hormon (ACTH, kortikotropin) Kortikotropa ämnen
- Lipotropin Corticotropes
- Sköldkörtelstimulerande hormon (TSH, tyrotropin) Thyrotroper
- Follikelstimulerande hormon (FSH) Gonadotropier
- Luteiniserande hormon (LH) Gonadotropier
- Bakre hypofysloben (neurohypofysen)
- Oxytocin Magnocellulära neurosekretoriska celler
- Vasopressin (AVP; även ADH, antidiuretiskt hormon) Magnocellulära neurosekretoriska celler
- Mellanliggande hypofysloben (pars intermedia)
- Melanocyt-stimulerande hormon (MSH) Melanotrof
Sköldkörtel
- Sköldkörteln producerar
- Trijodtyronin (T3), den potenta formen av sköldkörtelhormonet Sköldkörtelepitelcell
- Thyroxin (T4), även känt som tetrajodtyronin: är en mindre aktiv form av sköldkörtelhormon (huvudsakligen) Sköldkörtelns epitelceller
- Kalcitonin Parafollikulära celler
Bisköldkörteln
- Bisköldkörtelhormonet PTH utlöser en ökning av kalciumnivåerna i blodet.
Muskler
- Den streckade muskeln producerar
- Trombopoietin Myocyter
Matsystemet
- Magen producerar
- Gastrin (huvudsakligen) G-celler
- Ghrelin P/D1-celler
- Neuropeptid Y (NPY)
- Secretin S-celler
- Somatostatin D-celler
- Histamin ECL-celler
- Endotelin X-celler
- Duodenum producerar
- Cholecystokinin I-celler
- Levern producerar
- Insulinliknande tillväxtfaktor (IGF) (huvudsakligen) Hepatocyter
- Angiotensinogen Hepatocyter
- Trombopoietin Hepatocyter
- Bukspottkörteln producerar
- Insulin (huvudsakligen) β Inselceller
- Glukagon (huvudsakligen också) α Öselceller
- Somatostatin δ Inälvsceller
- Pankreatisk polypeptid PP-celler
Njure
- Njurarna producerar
- Renin (främst) Juxtaglomerulära celler
- Erytropoietin (EPO) Extraglomerulära mesangialceller
- Calcitriol (den aktiva formen av D-vitamin3)
- Trombopoietin
Binjurarna
- Binjurarna
- Binjurebarken producerar
- Glukokortikoider (främst kortisol) Zona fasciculata och Zona reticularis celler
- Mineralokortikoider (främst aldosteron) Zona glomerulosa-celler
- Androgener (inklusive DHEA och testosteron) Zona fasciculata och Zona reticularis celler
- Binjuremärgen producerar
- Adrenalin (epinefrin) (främst) Kromaffinceller
- Noradrenalin (noradrenalin) Kromaffinceller
- Dopamin Kromaffinceller
- Enkefalin Kromaffinceller
Reproduktionssystemet
Man
- Testiklar
- Androgener (främst testosteron) Leydigceller
- Östradiol Sertoli-celler
- Inhibin Sertoli-celler
Kvinna
- Östruscykel
- Äggstocksfollikel/Corpus luteum
- Progesteron Granulosaceller, Theca-celler
- Androstenedion Theca-celler
- Östrogener (främst östradiol) Granulosaceller
- Inhibin Granulosaceller
- Placenta (när en kvinna är gravid)
- Progesteron (främst)
- Östrogener (främst östriol) (även främst)
- Human choriongonadotropin (HCG) Syncytiotrophoblast
- Human placental laktogen (HPL) Syncytiotrophoblast
- Inhibin Fetala trophoblaster
- Livmodern (när en kvinna är gravid)
- Prolaktin (PRL) Decidualceller
- Relaxin Decidualceller
Reglering av kalcium
- Bisköldkörteln producerar
- Bisköldkörtelhormon (PTH) Bisköldkörtelhuvudcell
- Huden producerar
- D-vitamin3 (kalciferol)
Diverse
- Hjärtat producerar
- Atrial-natriuretisk peptid (ANP) Hjärtmuskelceller
- Hjärnatriuretisk peptid (BNP) Hjärtmuskelceller
- Adenosin Hjärtmuskelceller
- Fettvävnad
- Leptin (främst) Adipocyter
- Östrogener (främst östron) Adipocyter
- Benmärg producerar
- Trombopoietin
![Endokrina körtlar i människans huvud och hals och deras hormoner.](https://alegsaonline.com/image/500px-Endocrine_central_nervous_en.svg.png)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Endokrina körtlar i människans huvud och hals och deras hormoner.
![](https://alegsaonline.com/image/400px-Endocrine_Alimentary_system_en.svg.png)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
![](https://alegsaonline.com/image/400px-Endocrine_reproductive_system_en.svg.png)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
![](https://alegsaonline.com/image/300px-Endocrine_miscelaneous_en.svg.png)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Relaterade sidor
- Hormoner
- Nervsystemet
Frågor och svar
F: Vad är det endokrina systemet?
S: Det endokrina systemet är ett system av körtlar i kroppen som producerar hormoner som släpps ut i blodomloppet för att reglera olika funktioner som ämnesomsättning, tillväxt och utveckling, vävnadsfunktion och humör.
F: Vilket medicinskt område behandlar sjukdomar i de endokrina körtlarna?
S: Endokrinologi är det medicinska område som behandlar sjukdomar i endokrina körtlar.
F: Hur skiljer sig det endokrina systemet från det exokrina systemet?
S: Det endokrina systemet utsöndrar sina kemikalier direkt i blodomloppet medan det exokrina systemet utsöndrar sina kemikalier genom kanaler.
F: Hur är reaktionerna från nervsystemet och det endokrina systemet jämförbara?
S: Reaktionerna från nervsystemet är snabba men kortvariga, medan reaktionerna från det endokrina systemet är långsamma att starta men långvariga i sin reaktion.
F: Vad händer när hormoner frigörs i blodomloppet?
S: När hormoner frigörs i blodomloppet rör de sig till målvävnader och utlöser en reaktion.
F: Vilka egenskaper har de flesta endokrina körtlar gemensamt?
S: De flesta endokrina körtlar har inga kanaler, de har en god blodtillförsel, och vanligtvis har de vakuoler eller granuler inuti sina celler för att lagra sina hormoner.